Hostal de l'Alba
![]() | |||
---|---|---|---|
Dades | |||
Tipus | Casa i hostal ![]() | ||
Característiques | |||
Estat d'ús | parcialment destruït i restaurat ![]() | ||
Localització geogràfica | |||
Entitat territorial administrativa | Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera (Barcelonès) ![]() | ||
Localització | Carders, 45 i Pou de la Figuera, 12 ![]() | ||
Plànol | |||
L'antic Hostal de l'Alba és un edifici situat al carrer dels Carders, 45 i del Pou de la Figuera, 12 de Barcelona.
Història
[modifica]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/483_Antic_Hostal_de_l%27Alba%2C_c._Pou_de_la_Figuera_12_%28Barcelona%29.jpg/220px-483_Antic_Hostal_de_l%27Alba%2C_c._Pou_de_la_Figuera_12_%28Barcelona%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Quarterons_26.jpg/220px-Quarterons_26.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/054_Placa_de_l%27antic_Gremi_de_Carders.jpg/220px-054_Placa_de_l%27antic_Gremi_de_Carders.jpg)
Originàriament, l'Hostal de l'Alba era situat a la zona enderrocada per a la construcció de la Ciutadella borbònica després de la desfeta de 1714 (vegeu Jaciment del Born), però a la primera meitat del segle xviii s'establí de nou en un edifici del carrer dels Carders. El 1750, la propietat va ser adquirida pel mestre de cases Josep Ribes i Ferrer,[1] que morí el 1755. Al seu inventari post mortem figurava com a «un casalici ocupat per l'Hostal de l'Alba, amb façana als carrers de Carders, Volta de Montanyans i Pou de la Figuera».[2]
El 1792, el seu fill Josep Ribes i Margarit i el seu net Josep Ribes i Aimar, ambdós arquitectes, el van establir en emfiteusi al taverner Domènec Tresserras, amb l'obligació d'invertir-hi 2.000 lliures en millores en el termini de vuit anys.[3] El 1794, aquest va demanar permís per a remuntar-hi un pis a la banda del carrer dels Carders i construir-hi un cos d'edifici a l'hort que donava al carrer del Pou de la Figuera, segons el projecte del mestre de cases Jaume Flaquer.[4]
El 1803 va adquirir al paleta Pau Bonastre i la seva esposa Josepa Delriu la casa núm. 6 del carrer de Montanyans,[5] i el 1897 va demanar permís per a reedificar-la.[6]
El 1824, la seva filla Cecília Tresserras va demanar permís per a remuntar un tercer pis a la façana posterior que dona al carreró, segons el projecte del mestre de cases Jaume Fàbregas i Vieta,[7] i el 1833, va demanar permís per a reconstruir el cos del carrer del Pou de la Figuera, segons el projecte del mestre d'obres Pere Calçada.[8]
A mitjans del segle xix, l'hostal de Collblanc s'hi va incorporar al de l'Alba, passant a dir-se de l'Alba i Collblanc.[9][10]
El 1862, Josep Vidal i Tresserras i la seva dona Manuel Firmat i Pujol vengueren la seva propietat, incloent la casa de la Volta de Montanyans, al paleta Joan Cahiz i Ferrer, el terrisser Josep Balasch i Mateu, el paleta Antoni Rius i Benages i al músic Joan Bosch i Dey.[11] Posteriorment, la propietat va passar a mans de Pere Alberch i Solà, que el 1883 va fer construir un nou edifici d'habitatges als núms. 6-8 del carrer de Montanyans, segons el projecte del mestre d'obres Joaquim Sitjàs,[12] ocupant així una part de la finca.
A principis del segle xx, l'hostal va ser arrendat a Pere Pagès, que li va canviar el nom pel de Siglo XIX.[13] El novembre del 1929, Pere Alberch i Ruaix va demanar permís per a instal·lar-hi una bomba d'aigua moguda por un motor elèctric,[14] però li fou denegat perquè el pou estava contaminat.[15]
A principis del segle xxi, i després d'anys en desús, l'edifici fou reformat per una promotora immobiliària, que el va unir als immobles adjacents del núms. 47 i 49 del carrer dels Carders.[16][17] Al costat de l'accés principal s'hi ha col·locat una placa que recorda l'existència de la seu del Gremi dels Carders en aquest indret, oblidant la història més recent.
Vegeu també
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ AHPB, notari Josep Costa, 26-1-1750.
- ↑ Arranz, Manuel. Mestres d'obres i fusters. La construcció a Barcelona en el segle XVIII, 1991, p. 401.
- ↑ AHPB, notari Jaume Morelló, manual 1.117/14, f. 247-258, 18-9-1792.
- ↑ «Domingo Tresserras. Taverner. Carders 3-4 i Pou de la Figuera 27-28. Casa. Planta baixa i quatre pisos. Afegir pisos. Enderrocar i reedifica». C.XIV Obreria, C-66/1794-013r. AHCB, 01-02-1794.
- ↑ AHPB, notari Ignasi Plana i Fontana, 25-5-1803.
- ↑ «Domènec Tresserras. Volta de Montanyans (Montanyans). Enderrocar i reedificar 4 pisos». C.XIV Obreria, C-102/1807-048. AHCB, 12-05-1807.
- ↑ «Cecília Vidal i Tresserras. Carders, 2. Pou de la Figuera, carreró sense sortida del. Construir un 3er. pis a l'"Hostal de l'Alba"». C.XIV Obreria, C-93. AHCB, 23-09-1824.
- ↑ AHCB, C.XIV Obreria, C-116.
- ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 300.
- ↑ Cornet i Mas, Gaietà. «Guía de Barcelona» p. 11-12, 1877.
- ↑ AHPB, notari Josep Xuriach i Fabra, manual 1.259/27, f. 304-328, 26-8-1862.
- ↑ «Permís a Pedro Alberch per enderrocar i reconstruir una casa al c. Muntnaya, 6-8». Q127 Foment 76 M. AMCB.
- ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1908, p. 1478.
- ↑ Gaceta municipal de Barcelona, 25-11-1929, p. 768.
- ↑ Gaceta municipal de Barcelona, 12-05-1930, p. 324.
- ↑ «Rehabilitació i ampliació de tres edificis plurifamiliars per a 25 habitatges i locals». C7arquitectes, 10-06-2004.
- ↑ «C/ Carders, 45-49. Rehabilitación y reforma integral, incluyendo estructura, de edificio catalogado en zona gótica de Barcelona». Villa Reyes Constructora.
Enllaços externs
[modifica]- «Fonda del siglo XIX (Barcelona)». Antics hostals de camí ral (blog), 19-03-2016. Arxivat de l'original el 26-01-2020.