Monestir de Motsameta
![]() | ||||
---|---|---|---|---|
Dades | ||||
Tipus | Bé cultural i monestir ![]() | |||
Localització geogràfica | ||||
Entitat territorial administrativa | Tkibuli Municipality (Geòrgia) (en) ![]() ![]() | |||
| ||||
Monument Cultural destacat de Geòrgia | ||||
El monestir de Motsameta (en georgià: მოწამეთა) és un complex de monestirs a Geòrgia, a la regió d'Imerètia, aproximadament a 6 km al nord-est del centre de Kutaisi. El monestir està pintorescament situat al penya-segat d'un promontori al revolt del riu Ckalcitela, que és un afluent del riu Rioni.[1]
Història
[modifica]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/2014_Imeretia%2C_Mocameta%2C_Klasztor_Mocameta_%2814%29.jpg/220px-2014_Imeretia%2C_Mocameta%2C_Klasztor_Mocameta_%2814%29.jpg)
El seu nom, el significat del qual és 'lloc dels màrtirs', està relacionat amb els germans d'una noble família d'Argvetia, David i Constantí, que al segle VIII van organitzar una rebel·lió contra els ocupants àrabs.[2]
Quan la rebel·lió va fracassar, van ser capturats i després se'ls va prometre el perdó a canvi de convertir-se a l'islam. Ningú va acceptar l'oferta, i aleshores foren torturats i assassinats, i després els seus cossos van ser llançats al riu. L'aigua es va tornar vermella i en memòria d'aquest esdeveniment, el riu es va anomenar «Ckalcitela», que significa 'aigua vermella'. Segons la història, les restes dels germans van ser capturades pels lleons i traslladades al pujol,[3] on es troba el monestir de Gelati. Més tard, l'Església ortodoxa georgiana els va reconèixer com a sants, i al segle xi, el rei Bagrat IV de Geòrgia va fundar un temple al lloc.[2][3] Els oficials bolxevics esperaven el 1923 portar les restes de David i Constantí del monestir de Gelati al Museu de Kutaisi, però això va causar un escàndol tan gran que les relíquies es van retornar ràpidament i encara són als monestirs.[4]
Segons la llegenda, hi ha un passatge secret entre els monestirs de Motsameta i el monestir de Gelati, utilitzat durant les guerres.[2]
Referències
[modifica]- ↑ «Motsameta», 11-04-2015. Arxivat de l'original el 2019-07-07. [Consulta: 11 agost 2019].
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Gruzja, Armenia i Azerbejdżan - Magiczne Zakaukazie, 2012, p. 149-150. ISBN 978-83-246-7447-3 [Consulta: 12 abril 2015].
- ↑ 3,0 3,1 Adamczak Sławomir. Pascal Publishing. Gruzja, Armenia i Azerbejdżan, 2013, p. 181. ISBN 978-83-7642-141-4 [Consulta: 12 abril 2015].
- ↑ Petryszat Grzegorz. Rewasz. Gruzja w pigułce, 2013, p. 149. ISBN 978-83-62460-37-3 [Consulta: 11 abril 2015].