Marià de Grau
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1737 ![]() Reus (Baix Camp) ![]() |
Mort | 1799 ![]() Reus (Baix Camp) ![]() |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Activitat | |
Ocupació | jurista, polític ![]() |
Família | |
Germans | Manuel de Grau ![]() |
Marià de Grau i Rigolf (Reus, 1737 - 1799) va ser un jurista, terratinent i polític català.
Era descendent de Simeó Grau, nascut a Cervera i elevat a ciutadà honrat el 1678. El seu pare, Josep de Grau, s'instal·là a Reus en casar-se amb Gertrudis Rigolf el 1735, hereva del doctor en Dret Manuel Rigolf, reusenc. Josep de Grau, també jurista, va ser catedràtic a la Universitat de Cervera del 1746 fins a la seva jubilació el 1776. Marià de Grau exercí d'advocat a Reus i heretà el patrimoni de la seva mare, sobretot terres de bona producció. Vinculat al sectors conservadors de la ciutat, va ser alcalde de Reus el 1775 i 1776, síndic procurador general el 1780 i regidor el 1795.[1] Durant el seu mandat d'alcalde, el 16 d'abril de 1775, va aconseguir autorització del Capità General de Catalunya Philippe de Cabannes, per a continuar amb les obres de la carretera de Reus a Salou, suspeses el 1774 per qüestions econòmiques. Es van posar nous impostos sobre béns de consum per a finançar-la.[2] Es casà amb Isabel de Miró, neboda de Francesc de Miró i Roig, de la rica i coneguda família dels Miró reusencs. Un germà seu, Manuel de Grau i Rigolf, seguí la carrera militar, i durant la Guerra del Francès organitzà grups armats de resistència. Manuel de Grau va ser també, més endavant, alcalde de Reus.[1]
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 Rovira i Gómez, Salvador-J. Els nobles del Baix Camp (segle XVIII). Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 2006, p. 49. ISBN 8493410845.
- ↑ Bofarull, Andreu de. Anales históricos de Reus desde su fundación hasta nuestros días. Reus: Imp. de la V. e Hijo de Pedro Sabater, 1866, p. 363.
Càrrecs públics | ||
---|---|---|
Precedit per: Pau de Miró i de March |
Alcalde de Reus![]() 1775 - 1776 |
Succeït per: Francesc Ferran Verneda |