Enric II de Navarra
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 18 abril 1503 (Gregorià) ![]() Sangüesa (Regne de Navarra) ![]() |
Mort | 25 maig 1555 ![]() Hagetmau (França) ![]() |
Sepultura | Catedral de Nostra Senyora de l'Assumpció de Lescar ![]() |
![]() | |
12 febrer 1517 – 25 maig 1555 ← Caterina I de Navarra – Joana III de Navarra → | |
![]() | |
12 febrer 1517 – 25 maig 1555 ← Caterina I de Navarra – Joana III de Navarra → | |
![]() | |
12 febrer 1517 – 25 maig 1555 ← Caterina I de Navarra – Joana III de Navarra → ![]() | |
Activitat | |
Ocupació | rei, governant ![]() |
Altres | |
Títol | Comte Rei de Navarra ![]() |
Família | Senyoria d'Albret ![]() |
Cònjuge | Margarida d'Angulema (1527–) ![]() |
Fills | Joana III de Navarra, Joan de Navarra ![]() |
Pares | Joan III Albret ![]() ![]() |
Germans | Carles de Navarra Anna de Navarra Isabel de Navarra Pedro de Albret Caterina de Navarra Quitèria de Navarra Andreu Febus de Navarra Magdalena de Navarra ![]() |
Premis | |
![]() ![]() |
Enric II de Navarra (Sangüesa, Navarra, 1503 - Pau, 1555) fou rei de Navarra, copríncep d'Andorra, comte de Foix i Bigorra i vescomte de Bearn i Marsan (1517-1555).
Orígens familiars
[modifica]Fill dels reis de Navarra Joan III Albret i Caterina I de Navarra, nasqué el 24 d'abril de 1503.
Ascens al tron navarrès
[modifica]El 1517, a la mort de la seva mare, va recollir la seva herència i no va tardar a iniciar negociacions amb Carles I per la restitució completa del Regne de Navarra, a Noyon el 1516, i a Montpeller el 1518, sense èxit, fins que el 1521 va decidir anar a la guerra i va obtenir el suport del rei de França. Tropes franceses enviades pel rei Francesc I de França, on destacaven les comandades per André de Foix, van entrar a Navarra i van ocupar Pamplona[1] però els ocupants, en lloc de fer-ho en nom d'Enric II, ho feren pel rei de França. Els navarresos es van oposar als francesos. Les tropes franceses van ser derrotades a Logronyo[2] i Noain al juny del 1521[2] per les tropes espanyoles, molt superiors en nombre amb la pèrdua de 5.000 homes en la que André de Foix va ser ferit i fet presoner, i els castellans van entrar a Pamplona, conquerint altre cop l'Alta Navarra, si bé la Baixa Navarra (la part més enllà dels Pirineus, i situada avui en dia en territori fracès) fou evacuada per motius de seguretat i en aquesta part és on va conservar el títol Enric II.
Es va construir a la Baixa Navarra la fortalesa de Navarrenx, per fer front a un eventual atac castellà i es van plantejar opcions diplomàtiques, com el casament de la filla i hereva d'Enric, Joana, amb Felip, fill i hereu de Carles I, opció que va fracassar per l'oposició del rei de França.
El 1525, combatent per França, fou fet presoner a Pavia, però es va poder escapar.
Núpcies i descendents
[modifica]El 24 de gener de 1527 es va casar a Saint-Germain-en-Laye, prop de París, amb Margarida d'Angulema, filla de Carles IV d'Angulema i Lluïsa de Savoia, i germana de Francesc I de França. D'aquesta unió nasqueren:
- la infanta Joana III de Navarra (1528-1572), reina de Navarra
- l'infant Joan de Navarra (v 1530-?), mort jove
Va morir a Pau el 29 de maig de 1555 i el va succeir la seva filla Joana III de Navarra, coneguda per Joana d'Albret.
Referències
[modifica]- ↑ Boissonnade, Prosper. Histoire de la reunion de la Navarre a la Castille. - (1479-1521) (en francès). Prosper Boissonnade, 1893, p. 549.
- ↑ 2,0 2,1 Oca y Merino, Esteban. Historia de Logroño (en castellà). Establecimiento Tip. de los Hijos de Merino, 1914, p. 79.