Tangeïta
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | CaCu(VO₄)(OH) |
Localitat tipus | Filó Glavnaya, Dipòsit de Cu-V-U de Tyuya-Muyun, Serralada Alai, Província d'Oix, Kirguizstan |
Classificació | |
Categoria | fosfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 8.BH.35 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 8.BH.35 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VII/B.11b ![]() |
Dana | 41.5.1.6 |
Heys | 21.1.13 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 7,45Å; b = 9,26Å; c = 5,91Å; |
Grup puntual | 2 2 2 - disfenoide |
Color | groc, groc-verd, verd oliva, verd a verd fosc; verd clar en llum transmesa |
Exfoliació | perfecta en {010}, bona en {001} |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 3,5 |
Lluïssor | subvítria, resinosa, nacrada |
Color de la ratlla | light yellow green* |
Diafanitat | transparent, translúcida |
Densitat | 3,75 g/cm³ (mesurada); 3,84 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 2,010 nβ = 2,050 nγ = 2,090 |
Birefringència | δ = 0,080 |
Pleocroisme | visible |
Angle 2V | mesurat: 83°, calculat: 88° |
Dispersió òptica | r > v, forta |
Fluorescència | no fluorescent |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral reanomenat (Rn) i mineral reanomenat (Rn) ![]() |
Codi IMA | IMA1992 s.p. ![]() |
Any d'aprovació | 1925 |
Símbol | Tg ![]() |
Referències | [1] |
La tangeïta és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de l'adelita-descloizita. Rep el nom pel lloc del seu descobriment, que està situat al canó Tange (Kirguizstan). Durant molt de temps també va ser coneguda com a calciovolborthita.
Característiques
[modifica]La tangeïta és un vanadat de fórmula química CaCu(VO₄)(OH). Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la tangeïta pertany a «08.BH: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran, (OH, etc.):RO₄ = 1:1» juntament amb els següents minerals: thadeuïta, durangita, isokita, lacroixita, maxwellita, panasqueiraïta, tilasita, drugmanita, bjarebyita, cirrolita, kulanita, penikisita, perloffita, johntomaïta, bertossaïta, palermoïta, carminita, sewardita, adelita, arsendescloizita, austinita, cobaltaustinita, conicalcita, duftita, gabrielsonita, niquelaustinita, gottlobita, hermannroseïta, čechita, descloizita, mottramita, pirobelonita, bayldonita, vesignieïta, paganoïta, jagowerita, carlgieseckeïta-(Nd), attakolita i leningradita.
Formació i jaciments
[modifica]Va ser descoberta al filó Glavnaya del dipòsit de coure, vanadi i urani de Tyuya-Muyun, a la província d'Oix, (Kirguizstan). També ha estat descrita en altres indrets del país de la seva localitat tipus, així com als Estats Units, Canadà, Mèxic, Xile, Àustria, Alemanya, Anglaterra, Itàlia, Namíbia i Rússia.